TENK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT
Képviselő-testületének
15/2004.(IV.19.) önkormányzati rendelete
(Egységes szerkezetben)

A szociális rászorultságtól függő pénzbeli és természetbeni ellátásokról

Tenk Községi Önkormányzat Képviselő-testülete, a helyi önkormányzatokról szóló, 1990. évi LXV. törvény 16. § (1) bekezdésében, a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló, 1993. évi III. törvény (továbbiakban: Szt) 1. § (2) bekezdése, 10. § (1) bekezdése, 25. §-a (3) bekezdésének b) pontja, 26. §-a, 32. § (3) bekezdése, 38. § (9) bekezdése, 43/B. § (1) bekezdése, 45. §- ának (1)-(2) bekezdései, 46. § (1) bekezdése, 48. §- ának (4) bekezdése, 50. § (3) bekezdésében, 92. §- ának (1)-(2) bekezdései, valamint a 115. § (3) bekezdése) 132. § (4) bekezdése a)- d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a helyi önkormányzatokról szóló, 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1.	§
(1)	A rendelet célja, hogy a Képviselő-testület eleget tegyen az Sztv. által előírt szabályozási kötelezettségének, és a felnőtt korúakra vonatkozó szociális gondoskodás hatáskörébe tartozó feladatait tekintve megállapítsa az egyes ellátásokra való jogosultság feltételeit, az eljárás és az ellenőrzés rendjét.

(2)	Az önkormányzat kinyilvánítja, hogy az általa biztosított és megszervezett szociális gondoskodás célja és rendeltetése az, hogy segítséget nyújtson azoknak, akik életkoruk, egészségi állapotuk, jövedelmi és vagyoni helyzetük folytán problémáik megoldására önerőből nem képesek. Az ellátást igénylők kötelesek arra, hogy helyzetük javítása érdekében a tőlük elvárható módon mindent megtegyenek, amennyiben pedig a támogatásra szoruló élethelyzet nekik felróható okból következett be, életmódjuk, életvezetésük megváltoztatásával kötelesek elősegíteni helyzetük javítását.

(3)	A szociális gondoskodás biztosítása érdekében az önkormányzat valamint annak szervei, továbbá a településen működő oktatási, egészségügyi és civil szervezetek kötelesek együttműködni, a tudomásukra jutott, gondoskodást igénylő problémák megoldását kötelesek kezdeményezni.
2.	§.
(1)	A rendelet hatálya kiterjed azokra a magyar állampolgárokra, akik Tenk Község Önkormányzat közigazgatási területén bejelentett lakóhellyel rendelkeznek, továbbá bevándorlási engedéllyel rendelkező személyekre, a letelepedési engedéllyel rendelkező személyekre, a magyar hatóság által menekültként elismert személyekre, a községben tartózkodó hajléktalanokra, illetve az Európai Szociális Kartát megerősítő országoknak a külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. tv. rendelkezései szerint jogszerűen Magyarországon tartózkodó állampolgárokra is.

(2)	A rendelet hatálya kiterjed:
a)	a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló 1612/68/EGK tanácsi rendeletben meghatározott, valamint
b)	az 5. §-ban meghatározott időskorúak járadéka tekintetében a valamint a szociális biztonsági rendszereknek az Európai Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra, és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK Tanácsi rendeletben meghatározott 
jogosulti körbe tartozó személyekre, amennyiben az ellátás igénylésének időpontjában érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezik.
(3)	Tekintet nélkül hatáskörére és illetékességére, köteles az arra rászorulónak átmeneti segélyt, étkezést, illetve szállást biztosítani, ha ennek hiánya a rászorulónak az életét, testi épségét veszélyezteti.

(4)	Tenk Község Képviselő-testülete az alábbi ellátási formákat biztosítja:
1.) pénzbeli támogatások,
2.) természetbeni ellátások,
3.) személyes gondoskodást nyújtó ellátások.
a.) A pénzbeli ellátások formái:
aa.) aktív korúak ellátása,
ab.) lakásfenntartási támogatás,
ac.) ápolási díj méltányosságból,
ad.) önkormányzati segély.
b.)A természetben nyújtható támogatások formái:
ba.) lakásfenntartási támogatás,
bb.)önkormányzati segély, 
bc.) köztemetés,
bd.)közgyógyellátási igazolvány méltányosságból.
c.)Személyes gondoskodást nyújtó szociális alapszolgáltatások:
ca.) étkeztetés,
cb.)házi segítségnyújtás.
(5)	Jelen rendéletben szabályozott ellátásoknál a jövedelmi, vagyoni viszonyokat igazolni kell.

Értelmező rendelkezések
3.§.

(1) E rendelet alkalmazásában:
a.)     hozzátartozó: a szociális törvény szerinti közeli hozzátartozó, valamint a nagyszülő és az unoka,
b.)     tartásra köteles és képes személy: 
ba)   az a közeli hozzátartozó, akinek a családjában az egy főre jutó jövedelem a tartási kötelezettség teljesítése mellett meghaladja az öregségi nyugdíjminimum kétszeresét, 
bb)   aki tartási-, életjáradéki-, vagy öröklési szerződés alapján vállalta a rászoruló ellátását, 
bc)    akit a bíróság tartásra kötelezett;
c.)     szociálisan rászorult: az e rendelet alapján nyújtott ellátások tekintetében 
ca)   aki tartási-, életjáradéki-, öröklési szerződést nem kötött, vagy 
cb)   eltartója tartási kötelezettségét nem teljesíti és az ellátás hiánya az életét és testi épségét veszélyeztetné, és
cc)   családjában az egy főre jutó jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét. A rendelet az egyes ellátásoknál ettől eltérő jövedelemhatárt is megállapíthat.
d.)     rendkívüli élethelyzet: ha a kérelmező és családja időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzd, vagy olyan előre nem látható rendkívüli élethelyzet, mely a ca)-cb) pont szerinti kérelmező és családja létfenntartását átmenetileg veszélyezteti. 
(Előre nem látható rendkívüli esemény következtében váratlan kiadás lehet különösen: meleg étkezés költsége, orvosi ellátáshoz kapcsolódó igazolt költségek, kórházi ápoláshoz kapcsolódó költségek, stb.)
e.)     válsághelyzet: a kérelmező vagy családtagja egészségi állapota miatt, baleset, elemi csapás vagy egyéb súlyos ok következtében olyan helyzetbe kerül, hogy az azonnali segítség elmulasztása életét vagy létfenntartását veszélyeztetné,

f) időszakos létfenntartási gondokkal küzd az a család, ahol az egy főre jutó jövedelem nem haladja meg 
fa)  az öregségi nyugdíjminimum 100 %-át, 
fb)  gyámolt gyerek, vagy a gyermekét egyedül nevelő szülő esetén, illetve ha a családban tartósan beteg gyermeket nevelnek, az öregségi nyugdíjminimum 150 %-át.

(2) Az eljárás során az (1) bekezdésben nem szabályozott esetekben, valamint a szociális törvény alapján nyújtott ellátásoknál az Szt. meghatározásait. Ahol e rendelet jövedelmet említ, azt annál a személynél kell figyelembe venni, akire tekintettel azt folyósítják.

(3) E rendelet alkalmazása során nettó jövedelemnek az Szt. 4. § (1) bekezdés a) pontjában felsoroltakat, vagyonnak pedig az Szt. 4. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározottakat kell tekinteni.

Eljárási rendelkezések
4.§.

(1)A rendeletben használt fogalmak értelmezésére a Szt. 4. § ban foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A rendeletben meghatározott önkormányzati segélyről, Tenk Község Önkormányzatának polgármestere dönt.
(3)A rendeletben szabályozott önkormányzati segély megállapítása iránti kérelmet, az Átányi Közös Önkormányzati Hivatal Tenk Kirendeltségénél (továbbiakban: Hivatal) kell benyújtani, jelen rendelet 2. számú melléklete szerinti nyomtatványon.
(4) A Hivatal az igénylő szociális helyzetéről tájékozódik, ennek keretében:
a.) a kérelmező kötelezhető arra, hogy családja vagyoni, jövedelmi viszonyairól nyilatkozzék, illetve azokat igazolja,
b.) becsatoltatja a pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól szóló, 63/2006. (III. 27.) Korm. rendeletben szabályozott, szükséges bizonyítékokat,
c.) környezettanulmányt készíthet a kérelmezőnél,
d.) egyéb eljárási cselekményeket végezhet a Szt. 10. § alapján.
 (5) A jogerősen megállapított önkormányzati segélyt, a Hivatal folyósítja a döntést követő 8 napon belül, illetőleg a döntést követően azonnal, ha ennek hiánya a rászorulónak az életét, egészségét, testi épségét veszélyezteti, vagy szociális körülményei indokolják.
(6) Az önkormányzati segély kifizetése – az ügyfél kérése szerint – történhet: házipénztárból, postautalványon vagy lakossági folyószámlára való átutalással.
Időskorúak járadéka
5. §. 

Hatályon kívül helyezve

Aktív korúak ellátása
6. §

(1) Az aktív korúak ellátásával kapcsolatos hatáskört a jegyző gyakorolja.

(2) Aktív korúak ellátására jogosultak az Szt. 33. § (1) bekezdés a)-g) pontjában meghatározott személyek.

(3) Az aktív korúak ellátását – a kérelem benyújtásának napjától – határozatlan időre kell megállapítani. A támogatás összegét a hónap közben keletkezett és megszűnt jogosultság esetén naptári napokra számítva kell megállapítani.

(4)  Hatályon kívül helyezve

(5) Hatályon kívül helyezve

(6) Hatályon kívül helyezve

Rendszeres szociális segély
6/A. §.

(1) Az aktív korúak ellátására jogosult és 55. életévét betöltött személy, a rendszeres szociális segély folyósításának feltételeként, az önkormányzat által kijelölt szervvel köteles együttműködni. 
Az önkormányzat által együttműködésre kijelölt szerv a Dél-Hevesi Szociális és Gyermekjóléti Szolgálat 3371. Átány, Kossuth út 2. (a továbbiakban: Családsegítő Szolgálat).

(2)  A jegyző a kérelmezőt tájékoztatja a kérelem benyújtásakor
a) a rendszeres szociális segély folyósításának feltételeiről, valamint
b) az együttműködésre kijelölt szerv megnevezéséről, elérhetőségéről, 
d)az együttműködés vállalásáról a kérelmezőt írásban nyilatkoztatja. 

 (3) A rendszeres szociális segély megállapításáról szóló határozatot a jegyző megküldi a Családsegítő Szolgálatnak. 

(4)  A rendszeres szociális segélyben részesülő személy a határozat jogerőre emelkedését követő 15 napon belül köteles a Családsegítő Szolgálatnál megjelenni. 
Megjelenésekor köteles nyilvántartásba vetetni magát, mely nyilvántartás a személy iskolai végzettségét és szakképzettségét is kell, hogy tartalmazza.  
(5) Ha a rendszeres szociális segélyben részesülő személy (továbbiakban: segélyezett) nem tesz eleget a (4) bekezdésben meghatározott kötelezettségének, a Családsegítő Szolgálat 15 munkanapon belül írásban felszólítja a nyilvántartásba vételi kötelezettség teljesítésére. 
Ha a segélyezett együttműködési kötelezettségének a felszólítás kézhezvételétől számított 10 napon belül ismételten nem tesz eleget, a Családsegítő Szolgálat minden hó 25. napjáig, írásban tájékoztatja a jegyzőt.

 (6) A Családsegítő Szolgálat a nyilvántartásba vételkor tájékoztatja a segélyezettet az együttműködési kötelezettség feltételeként előírt beilleszkedési program elkészítésének menetéről, annak típusairól és az együttműködés eljárási szabályairól.

(7) A Családsegítő Szolgálat a segélyezett nyilvántartásba vételétől számított 60 napon belül a segélyezett személy bevonásával, kidolgozza az egyéni élethelyzethez igazodó, beilleszkedését, elősegítő programot, és arról a segélyben részesülő személlyel írásban megállapodást köt.  Folyamatosan kapcsolatot tart a segélyezett személlyel és háromhavonta személyes találkozás útján figyelemmel kíséri a beilleszkedést elősegítő programban foglaltak betartását. A kapcsolattartásról esetnaplót vezet.

(8)A beilleszkedést segítő programok típusai:
a) kapcsolattartás a Családsegítő Szolgálattal;
b) a segélyezett (és családja) önfenntartó képességének szinten tartása és fejlesztése érdekében egyéni képességeket fejlesztő, az életmódot formáló foglalkozáson, tanácsadáson való részvétel;
c) problémák kezelésére, feltárására megoldást bemutató előadások szervezése (pl.: alkoholizmus, drog, játékszenvedély, stb.); 
d) csoportfoglalkozások a személyiség negatív tendenciáinak megállítására és az egyén munkaerő-piaci helyzetének javítására – önismeret fejlesztése, álláskeresési technikák oktatása, munkaerő-piaci ismeretek, rehabilitációs tanácsadás;
e) az 55. életévet betöltött személyek esetén az egészséges és kiegyensúlyozott időskorra, a családi teendők ellátására való felkészítés;  
f) a 14 éven aluli kiskorúakat nevelők esetén a gyermekgondozási és háztartási teendők ellátására, a gyermeknevelés melletti tanulás, önmegvalósítás erősítésére; 
g) képzéssel, átképzéssel, továbbtanulással, pályaválasztással kapcsolatos tanácsadás, a felajánlott és az iskolai végzettségnek megfelelő oktatásban, képzésben történő részvételre, különösen az általános iskolai végzettség és az első szakképesítés megszerzésére;
h) információs szolgáltatás és ügyintézés segítése pénzbeli és természetbeni szociális és gyermekvédelmi ellátásokról, családtámogatási ellátásokról, a társadalombiztosítási és a foglalkoztatáshoz kapcsolódó ellátásokról, a helyben igénybe vehető szolgáltatásokról, valamint a nem helyben igényelhető ellátások igénybevételének módjáról;
i) jogi, pszichológiai, pedagógiai, egészségügyi tanácsadások megszervezése;
j) szintentartás-, karbantartás-, társadalmi integráció erősítése érdekében: egészségügyi- szociális- mentális állapotot javító, re-szocializáció elősegítése, szociális esetkezelés, családgondozás, szocializációs kapcsolatépítő csoportok, pszichológiai megerősítés, tanácsadás.

(9) A beilleszkedést segítő programról kötött megállapodásnak tartalmaznia kell:
a) a program tartalmát;
b) a programban meghatározott tevékenységek, magatartások teljesítésének olyan leírását, hogy abból egyértelmű legyen, hogy a kötelezettség teljesítése mikor valósul meg (ennek érdekében célszerű meghatározni a kötelezettség rendjét, időtartamát, mértékét);
c) azokat az eseteket, körülményeket melyek a megállapodás nem teljesítése miatt, az együttműködési kötelezettség megszegését jelentik.     
Amennyiben a segélyezett a beilleszkedést segítő programról kötött megállapodásban meghatározottakat nem teljesíti, a Családsegítő Szolgálat írásban tájékoztatja a jegyzőt.
   
(10) A Családsegítő Szolgálat köteles tájékozódni a beilleszkedési programok megvalósításához szükséges intézményi lehetőségekről. Több beilleszkedést segítő programban is megállapodhat a segélyezettel akkor, ha azok együttes alkalmazása éri el a kívánt eredményt. 
A tárgyévet követő év január 30. napjáig írásos értékelést készít, mely megküldésével a jegyzőt tájékoztatja a beilleszkedést elősegítő program végrehajtásáról. 

(11) Megszegi az együttműködési kötelezettségét az, aki:
a) a megadott határidőn belül nem jelenik meg a Családsegítő Szolgálatnál, és ezzel a magatartásával a nyilvántartásba vételét elmulasztja;
b) a beilleszkedést segítő programról nem köt írásos megállapodást a Családsegítő Szolgálattal;
c) nem teljesíti a programban foglaltakat;
d) a megállapodásban rögzített időpontokban esedékes megjelenési kötelezettségét nem teljesíti. A megadott határidők elmulasztása esetén a segélyezett az elmulasztott határidőtől (határnaptól) számított 8 napon belül – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 66. §-ában szabályozott módon és tartalommal – igazolási kérelmet terjeszthet elő a Családsegítő Szolgálatnál.

Lakásfenntartási támogatás
7. §

A lakásfenntartási támogatás (továbbiakban: támogatás) a szociálisan rászoruló háztartások részére, a háztartás tagjai által lakott lakás vagy nem lakás céljára szolgáló helyiség fenntartásával kapcsolatos rendszeres kiadásaik viseléséhez nyújtott hozzájárulás.

(2) A normatív lakásfenntartási támogatással kapcsolatos hatáskört, az önkormányzat jegyzője gyakorolja, az Szt. 38-39. §-ai alapján.

 7/A. §.

Hatályon kívül helyezve

Ápolási díj
8.§.

(1)A Szt. 43/B.§ (1) bekezdésére figyelemmel, méltányosságból ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg, önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló személy otthoni ápolását, gondozását végzi, feltéve, hogy
a) a gondozás más módon nem oldható meg ,és
b) a gondozott állapota miatt a gondozó keresőtevékenységet nem folytathat, és
c) a kérelmező családjában az egy főre számított jövedelem az öregségi nyugdíj legkisebb összegét, egyedülálló esetén annak 150%-át nem haladja meg.

(2) Amennyiben a 18. életévét betöltött, tartósan beteg személynek nincs olyan – az önkormányzat illetékességi területén lakóhellyel rendelkező – hozzátartozója, aki a gondozást elláthatná, az ápolási díj az önkormányzat illetékességi területén tartózkodási hellyel rendelkező személy részére is megállapítható.

(3) Az ápolási díj összegének kiszámítása az Szt. 44.§.(1) c./ pontja alapján történik.

(4) Az ápolási kötelezettség teljesítését – függetlenül attól, hogy az ápolási díj megállapítására milyen jogcímen került sor – a képviselő-testület a szociális gondozó útján rendszeresen ellenőrzi.

(5) Az ápolási díjra való jogosultságot az Szt. 42.§ (2) bekezdésében foglaltakon túl meg kell szüntetni akkor is, ha az ápolást végző személy a kötelezettségét nem teljesíti. 
E tekintetben a kötelezettség nem teljesítésének minősül, 
a) ha az ápoló az ápoltat rendszeresen napi 4 órát meghaladóan magára hagyja,
b) ha az ápoló az ápolt egészségügyi állapotának megfelelő gondozási cselekményeket nem, vagy nagymértékben hiányosan végzi el,
c) ha az ápoló az ápoltat bántalmazza,
d) ha az ápoló az ápolt étkeztetését, vagy a lakás rendben tartását, a mosási, tisztálkodási feladatokat ismételten elhanyagolja.

(6) Az ápoló kötelezettségeinek teljesítése ellenőrzésében a szociális gondozó az alábbiak szerint közreműködik:
a) havonta előre meg nem határozott időpontban, megjelenik az ápolt lakásán, és elbeszélget az ápolttal,
b) az ellenőrzés alkalmával környezettanulmányt készít az önkormányzat számára a tapasztaltakról.

9. §.
Önkormányzati segély
(1) Az önkormányzati segély megállapításával és elutasításával kapcsolatos hatáskört a polgármester gyakorolja a Szt. 45. § alapján.
(2) A polgármester annak a személynek a részére, aki létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzd, önkormányzati segélyt nyújthat, feltéve, hogy az egy főre számított havi családi jövedelme az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200 %-át, egyedül élő esetén annak 250 %-át nem haladja meg. 
(3) Létfenntartást veszélyeztető, rendkívüli élethelyzet, időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzd különösen:
a.) nyugdíjazás esetén, az ellátatlanság időtartama,
b.) gyógyászati segédeszköz beszerzése, gyógykezelése, ha az igénylő nem rendelkezik közgyógyellátási igazolvánnyal,
c.) tartós (egy hónapot meghaladó) táppénzes állománya,
d.) elemi kár, baleset esetén
e.) egyedülálló, ellátatlan személy,
f.) a válsághelyzetben lévő várandós anya gyermekének megtartása, iskoláztatása, a gyermek fogadásának előkészítése,
g.) a nevelésbe vett gyermek családjával való kapcsolattartása, a gyermek családba való visszakerülésének elősegítése,
h.)a gyermek halmozottan hátrányos helyzete miatti anyagi segítségre szorulók,
i.)az igénylő munkáját elveszíti,
f.) házas- vagy élettársa meghal.
 (4) Önkormányzati segélyben, egy naptári évben, egy háztartás két alkalommal, közös háztartásban élők esetén egyszerre csak egy személy részesülhet. Az önkormányzati segély legmagasabb összege, az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél nem lehet magasabb.
(5) A (4) bekezdésben foglalt két alkalomra meghatározott korlátozás nem vonatkozik a tartósan nehéz helyzetben lévő, jövedelemmel nem rendelkező személyre, valamint a halál esetén nyújtható önkormányzati segély megállapítására.
(6) Kivételes méltánylást érdemlő esetben, elemi kár, baleset esetén a polgármester megállapíthat a (4) bekezdésben megjelöltnél magasabb összegű önkormányzati segélyt.
(7)Az önkormányzati segély kölcsön formájában is nyújtható. A kölcsön formájában nyújtható segély összege, a mindenkori öregségi nyugdíjminimum kétszeresét nem haladhatja meg. 
A kölcsön nyújtásának feltétele, hogy a kérelmező anyagi nehézségei elhárulása után, képes legyen eleget tenni visszafizetési kötelezettségének és ez a létfenntartását ne veszélyeztesse. 
A kölcsön folyósításáról megállapodást kell kötni, amelyben meg kell határozni a visszafizetés határidejét, a törlesztés feltételeit és a visszafizetést biztosító garanciákat.
(8) Az önkormányzati segély természetben is nyújtható az alábbi formákban:
a.) Erzsébet-utalvány,
b.) élelmiszer és tüzelősegély,
c.) tankönyv és tanszervásárlás támogatása,
d.) közüzemi díjak és gyermekintézmények térítési díjának támogatása

9/A. §.
Szociális célú tűzifajuttatás

Hatályon kívül helyezve

10. §.
(1) A halál esetén nyújtható önkormányzati segély megállapításával és elutasításával kapcsolatos hatáskört, a polgármester gyakorolja a Szt. 45. § (6) – (7) bekezdései alapján.
(2) A polgármester önkormányzati segélyt állapíthat meg annak, aki az elhunyt személy eltemettetéséről gondoskodott annak ellenére, hogy arra nem volt köteles, vagy tartására köteles hozzátartozó volt ugyan, de a temetési költségek viselése a saját, illetve családja létfenntartását veszélyezteti.
(3) Az önkormányzati segélyt a temetés napját követő 30 napon belül lehet igényelni.
(4) Nem állapítható meg temetési segély, ha az igénylő:
a.) egy főre számított havi családi jövedelme meghaladja, az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 300 %-át,
b.) a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény alapján temetési hozzájárulásban részesül.
(5) A helyben szokásos legolcsóbb temetés költsége 100.000 forint. Ezzel összefüggésben, az önkormányzati segély összege esetenként 10.000,- Ft.

Természetben nyújtott szociális ellátások
Köztemetés
11. §.

(1) Az Szt. 48. §-ában meghatározottak szerint, a polgármesternek kell gondoskodnia az elhunyt személy közköltségen történő eltemettetéséről. 

(2) A köztemetés költségeit hagyatéki teherként, a területileg illetékes közjegyzőnél kell bejelenteni, ha az elhunyt után ingatlanvagyon maradt.

(3) Ha, 
a.)	az elhunyt után ingatlanvagyon nem maradt, vagy
b.)	a visszafizetés feltételei biztosítottak, vagy
c.)	 a temetésre kötelezett a visszafizetést vállalja, 
a temetésre köteles személyt(személyeket) a köztemetés költségeinek megtérítésére kell kötelezni, havi egyenlő részletekben, legfeljebb 15 hónapra.

Közgyógyellátás
12. §.

A jegyző – kérelemre vagy hivatalból – a szociális törvényben felsorolt eseteken túl, méltányosságból közgyógyellátási jogosultságot állapíthat meg, ha a jövedelem
a) család esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél magasabb, de annak 200 %-át nem haladja meg,
b) egyedülálló esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 250 %-ánál magasabb, de annak 300 %-át nem haladja meg 
és a havi rendszeres gyógyító ellátás költsége eléri vagy meghaladja az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 25 %-át.

Egészségügyi szolgáltatásra valójogosultság
13. §.

Szociális szolgáltatást nyújtó ellátások igénybevételének módja
14.§.

(1) A szociális szolgáltatást nyújtó ellátások igénybevétele önkéntes, az ellátást igénylő illetve törvényes képviselője (továbbiakban: ellátást igénybe vevő) kérelmére történik.

(2)A szociális szolgáltatást nyújtó ellátások iránti kérelmet a Hivatalhoz kell benyújtani, az erre szolgáló formanyomtatványon. 

(3)A szociális szolgáltatást nyújtó ellátás iránti kérelmet - átruházott hatáskörben- a polgármester bírálja el, és erről írásban, határozattal értesíti az ellátást igénybe vevőt. Ha az ellátást igénybe vevő a polgármester döntését vitatja, az arról szóló értesítés kézhezvételétől számított 8 napon belül Tenk Községi Önkormányzat Képviselő-testületéhez fordulhat, amely határozattal dönt.

(4) A polgármester külön eljárás nélkül, haladéktalanul köteles étkeztetést és házi segítségnyújtást biztosítani annak a rászorulónak, akinek életét, testi épségét, egészségi állapotát az ellátás elmaradása veszélyezteti.  A szociális ellátás kezdő időpontja a jogosultság megállapítását követő nap, az életveszély esetét kivéve.

(5)A személyes gondoskodás körébe tartozó ellátás igénybevételéről az polgármester és az ellátott megállapodást köt. A megállapodásban ki kell térni:
a) étkeztetés esetén az étkeztetés módjára;
b) házi segítségnyújtás esetén a segítségnyújtás tartamára, időpontjára;
c) a személyi térítési díj összegére és a megfizetés időpontjára, módjára;
d) az ellátástól való távolmaradás esetén (pl. betegség, kórházi ápolás, elutazás) az előzetes bejelentési kötelezettség szabályaira;
e) az ellátás megkezdésének időpontjára
f) az ellátás megszüntetésének eseteire vonatkozó figyelmeztetésre.

(6) Az ellátás megszüntetéséről a polgármester dönt, és döntéséről értesíti a kérelmezőt. Döntése ellen a kézhezvételt követő 15 napon belül a Képviselő-testülethez lehet fordulni.

Étkeztetés
15. §.

(1) Étkeztetésre jogosultak az Szt. 62. § (1) bekezdésében foglalt személyek, azzal, hogy
a.) életkora miatt rászoruló az a személy, aki a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény alapján a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltötte,
b.) egészségi állapota miatt rászorulónak kell tekinteni azt a személyt, aki mozgáskorlátozottsága, krónikus, akut vagy egyéb betegsége miatt a házi- vagy szakorvosi igazolás alapján önmaga ellátásáról – részben vagy teljesen – gondoskodni nem tud,
c.) fogyatékossága, pszichiátriai betegsége, szenvedélybetegsége miatt rászorulónak kell tekinteni azt a személyt, aki fekvőbeteg-gyógyintézeti kezelést nem igényel, önmaga ellátására részben képes és a családgondozó javasolja,
d.) hajléktalansága miatt rászorulónak kell tekinteni, aki az Szt. 6. §-a alapján hajléktalannak minősül.

(2) Az étkeztetés igénybevételének lehetőségei:
a) a jogosult maga gondoskodik az étel elszállításáról,
b) a házi szociális gondozó gondoskodik az étel házhozszállításáról.

(3) Megszűnik az étkeztetés:
a) ha arról a gondozott lemond,
b) ha a jogosultról az arra köteles vagy más személy gondoskodik,
c) az igénybevétel feltételei már nem állnak fenn,
d) a jogosult halálával,
e) a jogosult 30 napig nem veszi igénybe,
f) a jogosult 3 hónap után felszólítás ellenére sem fizet térítési díjat,
g) a jogosult Tenken  bejelentett állandó lakcímének vagy tartózkodási helyének megszűnése esetén.

Házi segítségnyújtás
16. §

(1) A házi segítségnyújtás a jogosult mindennapi életviteléhez lakásán naponta, vagy heti több alkalommal rendszeresen nyújtott gondozás.

(2) Házi segítségnyújtás keretében a szolgáltatást igénybe vevő személy saját lakókörnyezetében kell biztosítani az önálló életvitel fenntartása érdekében szükséges ellátást.
A házi segítségnyújtás keretében gondoskodni kell különösen az alábbiakról:
- környezetének tisztántartásáról,
- orvosi ellátás igénybevételéről,
- egészségi állapotával kapcsolatos teendőkről,
- személyi tisztaságának biztosításáról,
- hivatalos ügyeinek intézésében való közreműködésről,
- létfenntartást biztosító teendőkről (bevásárlás, étel házhozszállítása stb.),
- külső kapcsolattartás elősegítéséről,
- pszichés gondozásról.

(3) A házi segítségnyújtás megszűnik:
- ha az ellátásról a gondozott lemond,
- gondozásra köteles vagy más személy az ellátásról gondoskodik,
- az igénybevétel feltételei már nem állnak fenn,
- a gondozott halálával.

(4)Házi segítségnyújtás igénybevételét megelőzően vizsgálni kell a gondozási szükségletet. 
A szolgáltatás iránti kérelem alapján a jegyző kezdeményezi az igénylő gondozási szükségletének vizsgálatát, külön jogszabályban foglaltak szerint.

(5)Tenk község közigazgatási területén két házi gondozási körzetet alakít ki, melyet a rendelet 4. számú melléklete tartalmaz.
Jelzőrendszeres házi segítségnyújtás
17.§.

Az önkormányzat – külön együttműködési megállapodás alapján-, a Medicin- Liget Egészségmegőrző és Gondozó Alapítvány (3325. Noszvaj, Szomolyai út 0214/18. hrsz.) útján biztosítja a szociálisan rászorult személyek számára a jelzőrendszeres házi segítségnyújtást.

Térítési díj
18.§.

(1)A szociális szolgáltatást nyújtó ellátásokért térítési díjat kell fizetni.
A térítési díjat
a. 	) az ellátást igénybe vevő jogosult,
b. 	)a szülői felügyeleti joggal rendelkező törvényes képviselő,
c. 	 )a jogosultnak az a házastársa, élettársa, egyeneságbeli rokona, örökbe fogadott gyermeke, örökbe fogadó szülője, akinek családjában az egy főre jutó jövedelem a tartási kötelezettség teljesítése mellett meghaladja az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének két és félszeresét,
d. 	 ) a jogosult tartását szerződésben vállaló személy,
e. 	 ) a jogosult tartására bíróság által kötelezett személy
köteles megfizetni, számla ellenében, havonta utólag, a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig a házi szociális gondozónak.

(2) 
(3)A Képviselő- testület a térítési díj mértékéről évente legfeljebb két alkalommal dönthet.

(4)A házi segítségnyújtás és étkeztetés intézményi térítési díját a Képviselő-testület állapítja meg. A személyi térítési díj összegéről a polgármester határozattal írásban értesíti a kötelezettet.
(5) 
19.§.

(1)A szociális szolgáltatást nyújtó szociális alapellátás keretében biztosított szolgáltatás személyi térítési díjának megállapításánál a kötelezett rendszeres havi jövedelme vehető figyelembe, a külön jogszabályok rendelkezései szerint.

(2) A tárgyévre vonatkozó intézményi térítési díj összegeket, a Képviselő-testület külön rendeletben állapítja meg.

20. §
Záró rendelkezések

T e n k, 2014. január 7.

Szopkó Tamás							Dányiné Szórád Ibolya
 polgármester								jegyző

Egységes szerkezetbe foglalva: 
2014. január 7.

Dányiné Szórád Ibolya
         jegyző

1. számú melléklet15/2004. (IV. 19.) önkormányzati rendelethez

A szociális feladat-és hatáskörök gyakorlói

Rendszeres szociális segély					Jegyző
Foglalkoztatást helyettesítő támogatás				Jegyző
Lakásfenntartási támogatás					Jegyző
Önkormányzati segély						Polgármester
Köztemetés							Polgármester
Közgyógyellátás	 méltányosságból			Jegyző
Ápolási díj méltányosságból					Polgármester
Szociális szolgáltatást nyújtó ellátások				Polgármester
A jogosulatlanul igénybe vett ellátás megtérítésével, elengedésével, csökkentésével és a részletfizetés engedélyezésével kapcsolatban a Szt. 17. § alapján, a hatáskör gyakorlója dönt.

2. számú melléklet a 15/2004.(IV.19.) önkormányzati rendelethez
KÉRELEM önkormányzati segély megállapítására

I. Személyi adatok 
1. A kérelmező személyére vonatkozó adatok: 
Neve: ........................................................................................................................................
 Születési neve: ........................................................................................................................................
 Anyja neve: ........................................................................................................................................
 Születés helye, ideje: ……….............................................................................................................................
 Lakóhely: _ _ _ _ irányítószám .........................település 
.......................................................................... utca/út/tér .............. házszám ............ 
 Tartózkodási hely: _ _ _ _ irányítószám .........................település 
.......................................................................... utca/út/tér .............. házszám ............ 

Társadalombiztosítási Azonosító Jele: _ _ _ - _ _ _ - _ _ _ 
 Kérelmező állampolgársága, jogállása: ……………………………………………………

2. Kérelmezővel közös háztartásában élők száma: ............ fő. 
 
3. Kérelmező háztartásában élők személyi adatai: 
 
Név
	Születési helye, ideje	Anyja neve

			

			

4. A kérelem indoka:
…………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………

5.Az önkormányzati segély formája: ………………………………………………………..

II. Jövedelmi adatok
A kérelmező, valamint a vele közös háztartásban élő személyeknek a havi jövedelme forintban: 
 	A	B	C	
 	 A jövedelem típusa	 Kérelmező	 A kérelmezővel közös háztartásban élő további 
személyek	
 1.	 Munkaviszonyból és más foglalkoztatási jogviszonyból származó
ebből: közfoglalkoztatásból származó	 	 	 	 	 	 	
 2.	 Társas és egyéni vállalkozásból, őstermelői, illetve szellemi és más önálló tevékenységből származó	 	 	 	 	 	 	
 3.	 Táppénz, gyermekgondozási támogatások	 	 	 	 	 	 	
 4.	 Nyugellátás és egyéb nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások	 	 	 	 	 	 	
 5.	 Önkormányzat, járási hivatal és munkaügyi szervek által folyósított ellátások	 	 	 	 	 	 	
 6.	 Egyéb jövedelem	 	 	 	 	 	 	
 7.	 Összes jövedelem	 	 	 	 	 	 	

III. Nyilatkozatok 
Felelősségem tudatában kijelentem, hogy 
- életvitelszerűen a lakóhelyemen vagy a tartózkodási helyemen élek* 
(a megfelelő rész aláhúzandó), 
- a közölt adatok a valóságnak megfelelnek.
Tudomásul veszem, hogy a kérelemben közölt jövedelmi adatok valódiságát, a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló, 1993. évi III. törvény 10. §-ának (7) bekezdése alapján, a szociális hatáskört gyakorló szerv - a NAV 
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező adóigazgatósága útján - ellenőrizheti. 
Hozzájárulok a kérelemben szereplő adatoknak a szociális igazgatási eljárás során történő felhasználásához.
Dátum: …………………………………
………………………………………….   		……………………………………………
kérelmező aláírása					háztartás nagykorú tagjainak aláírása
3. számú melléklet a 15/2004.(IV.19.) önkormányzati rendelethez

4. számú melléklet a 15/2004.(IV.19.) önkormányzati rendelethez

Tenk Község Házi gondozási körzetei
1. számú körzet
Fő út páros és páratlan oldala, és a település Fő úttól DNy-ra eső részei

2. számú körzet

A telepütés Fő úttól ÉK-re (Erdőtelek felé) eső részei